Ukidanje brdsko-planinskog statusa najštetnije u povijesti Buzeta
12.11.2014.
- S obzirom da smjernice za donošenje proračuna još nisu donešene, a uključujući najavljene promjene, trenutni prijedlog proračuna po prvi puta ne odražava pravo stanje stvari te narušava želju da se transparentnom javnom raspravom stvori temeljni gradski financijski dokument po mjeri što većeg broja građana, rekao je na danas održanoj konferenciji za medije buzetski gradonačelnik Siniša Žulić, a osvrćući se na najavljeni gubitak brdsko-planinskog statusa.
Naime, prema najavljenim zakonskim promjenama Grad Buzet će u idućoj godini izgubiti više od 20% izvornih prihoda, odnosno šest milijuna kuna, što je najveće smanjenje sredstava od samostalnosti Republike Hrvatske, dok će kroz naredne dvije godine izgubiti dodatnih pet milijuna kuna.
- Prema tome, ovogodišnji proračun planiran je sa šest milijuna kuna manje poreznih sredstava, što će zasigurno utjecati na sufinanciranje brojnih aktivnosti. Razvojni put Grada Buzeta značajno će biti ugrožen i vraćen petnaestak godina unatrag, a novi odnosi rasporeda poreznih sredstava unutar tijela javnih vlasti, nažalost, ukazuju na sve veću centralizaciju
zemlje. Ova odluka je, svakako, situacija u kojoj gubimo svi, hrvatska država, županija, gradovi, no ponajviše građani, zaključio je Žulić.
Dogradonačelnica Ana Pernić pojasnila je kako u proteklo vrijeme, u nekoliko navrata, Grad je pokušao intervenirati na izmjene Zakona o brdsko-planinskom području i, prije svega, na indeks razvijenosti gradova i općina, koji je apsurdan. Prema navedenom indeksu, susjedna Općina Lanišće razvijenija je od, primjerice, Bjelovara, Vinkovaca ili Slavonskog Broda, a umirovljenjem ili smrću svakog građanina ta ista općina postaje sve razvijenija, objasnila je Pernić.
Stoga će Grad Buzet nastojati zadržati dio sredstava tražeći da se ne izglasaju predložene izmjene Zakona o brdsko-planinskom području te kroz izmjene kriterija i revizija indeksa razvijenosti, kako bi on pravilnije i pravednije ocrtavao stanje na terenu. Svi saborski zastupnici bit će upoznati s predmetnim zahtjevima.
- Kada je riječ o raspodjeli navedenih sredstava, potrebno je naglasiti da je ovdje riječ o sredstvima koja pripadaju građanima Grada Buzeta, a koja će u budućnosti, umjesto u održavanje njihove kvalitete života, biti preusmjerena dalje. Osim toga, veliki dio sada izgubljenih financijskih sredstava vraćao se, kroz različite radove i usluge, i buzetskim
poduzetnicima, koji će smanjenjem gradskog proračuna, također, biti zakinuti. Ukoliko odluke i izmjene Zakona o brdsko-planinskom području budu prihvaćene, uvelike će nanijeti štetu području koje je oduvijek bilo nerazvijeno i u kojem, bez obzira na dostignuti komunalni i društveni standard, stanovnici imaju manje osobne prihode naspram ostatka
države. Uz to, sva smanjenja proračunskih stavaka mogu dovesti do dodatnog opterećenja građana kroz više cijene usluga. Ako uzmemo u obzir sve navedeno, dolazimo do zaključka da sve veća količina prihoda odlazi u centralnu blagajnu, dok se istovremeno prava i mogućnosti građana zakidaju, rekao je predsjednik Gradskog vijeća Grada Buzeta Damir
Sirotić ocijenivši kako su ovo najštetniji zakoni u povijesti Buzetskog kraja.
Na iznošenje podataka o izvršavanju programa iz proračunskih sredstava po osnovi statusa brdsko-planinskog područja u razdoblju od 2003. god. do 2013. god., u cilju poticanja demografske obnove, rješavanja socijalnih prilika i stvaranja preduvjeta za gospodarski razvoj, odnosno za povećanje kvalitete života u Gradu Buzetu, osvrnula se zamjenica predsjednika Gradskog vijeća Grada Buzeta Michela Blagonić.
Kroz navedeno razdoblje Grad Buzet značajno je sudjelovao u dogradnji osnovne škole, čime je učenicima omogućeno pohađanje nastave u jednosmjenskom radu i korištenje produženog boravka u školi. Također, prošireni su kapaciteti dječjeg vrtića, gdje je više od 400 djece dobilo priliku boravka. Proširenje dječjeg vrtića, koje se namjerava nastaviti i u narednom razdoblju, zbog smanjena financijskih sredstava u sljedeće dvije godine upitno je. U istom je razdoblju na području Grada Buzeta izgrađeno 14 dječjih igrališta, uloženo je u izgradnju i obnovu društvenih domova, izgrađene su nove nerazvrstane ceste, kanalizacijske cijevi, javna
rasvjeta i niz drugih aktivnosti koji su standard na selu približili gradskim uvjetima života. Izgrađen je Dom za starije i nemoćne osobe, čiju uslugu je dosad koristilo više od 250 korisnika, a njih preko 200 s područja Općina Lanišće, Oprtalj i Grada Buzeta bilo je uključeno u program Pomoć u kući. Uz potporu Grada Buzeta ostvareni su novi programi i modernizirana stručna nastava, što je dovelo do povećanja broja učenika za 30 posto. Osim navedenih, i ostali željeni projekti bit će zaustavljeni ili usporeni jer će se financijska pomoć za njihovu realizaciju morati pronaći u nekim drugim izvorima, rekla je Blagonić.
Prema obavljenoj reviziji Državnog ureda za reviziju iz listopada ove godine o osnivanju i ulaganju u opremanje i razvoj poduzetničkih zona, Buzet je na trećem mjestu po ulaganjima u Istarskoj županiji. Također, Buzet je grad sa samo tri posto nezaposlenih, čemu su pridonijela i proračunska sredstva jer je putem mjera aktivnog zapošljavanja ostvareno zapošljavanje za oko 80 sugrađana.
- Najznačajnijim dosegom Grada Buzeta smatramo činjenicu da je, prema Popisu stanovništva 2011. godine, po prvi puta zabilježen pozitivan rast stanovništva, što je zaustavilo iseljavanje ljudi, prvenstveno iz ruralnih dijelova Buzeštine, navela je dogradonačelnica Pernić.
Naime, prema najavljenim zakonskim promjenama Grad Buzet će u idućoj godini izgubiti više od 20% izvornih prihoda, odnosno šest milijuna kuna, što je najveće smanjenje sredstava od samostalnosti Republike Hrvatske, dok će kroz naredne dvije godine izgubiti dodatnih pet milijuna kuna.
- Prema tome, ovogodišnji proračun planiran je sa šest milijuna kuna manje poreznih sredstava, što će zasigurno utjecati na sufinanciranje brojnih aktivnosti. Razvojni put Grada Buzeta značajno će biti ugrožen i vraćen petnaestak godina unatrag, a novi odnosi rasporeda poreznih sredstava unutar tijela javnih vlasti, nažalost, ukazuju na sve veću centralizaciju
zemlje. Ova odluka je, svakako, situacija u kojoj gubimo svi, hrvatska država, županija, gradovi, no ponajviše građani, zaključio je Žulić.
Dogradonačelnica Ana Pernić pojasnila je kako u proteklo vrijeme, u nekoliko navrata, Grad je pokušao intervenirati na izmjene Zakona o brdsko-planinskom području i, prije svega, na indeks razvijenosti gradova i općina, koji je apsurdan. Prema navedenom indeksu, susjedna Općina Lanišće razvijenija je od, primjerice, Bjelovara, Vinkovaca ili Slavonskog Broda, a umirovljenjem ili smrću svakog građanina ta ista općina postaje sve razvijenija, objasnila je Pernić.
Stoga će Grad Buzet nastojati zadržati dio sredstava tražeći da se ne izglasaju predložene izmjene Zakona o brdsko-planinskom području te kroz izmjene kriterija i revizija indeksa razvijenosti, kako bi on pravilnije i pravednije ocrtavao stanje na terenu. Svi saborski zastupnici bit će upoznati s predmetnim zahtjevima.
- Kada je riječ o raspodjeli navedenih sredstava, potrebno je naglasiti da je ovdje riječ o sredstvima koja pripadaju građanima Grada Buzeta, a koja će u budućnosti, umjesto u održavanje njihove kvalitete života, biti preusmjerena dalje. Osim toga, veliki dio sada izgubljenih financijskih sredstava vraćao se, kroz različite radove i usluge, i buzetskim
poduzetnicima, koji će smanjenjem gradskog proračuna, također, biti zakinuti. Ukoliko odluke i izmjene Zakona o brdsko-planinskom području budu prihvaćene, uvelike će nanijeti štetu području koje je oduvijek bilo nerazvijeno i u kojem, bez obzira na dostignuti komunalni i društveni standard, stanovnici imaju manje osobne prihode naspram ostatka
države. Uz to, sva smanjenja proračunskih stavaka mogu dovesti do dodatnog opterećenja građana kroz više cijene usluga. Ako uzmemo u obzir sve navedeno, dolazimo do zaključka da sve veća količina prihoda odlazi u centralnu blagajnu, dok se istovremeno prava i mogućnosti građana zakidaju, rekao je predsjednik Gradskog vijeća Grada Buzeta Damir
Sirotić ocijenivši kako su ovo najštetniji zakoni u povijesti Buzetskog kraja.
Na iznošenje podataka o izvršavanju programa iz proračunskih sredstava po osnovi statusa brdsko-planinskog područja u razdoblju od 2003. god. do 2013. god., u cilju poticanja demografske obnove, rješavanja socijalnih prilika i stvaranja preduvjeta za gospodarski razvoj, odnosno za povećanje kvalitete života u Gradu Buzetu, osvrnula se zamjenica predsjednika Gradskog vijeća Grada Buzeta Michela Blagonić.
Kroz navedeno razdoblje Grad Buzet značajno je sudjelovao u dogradnji osnovne škole, čime je učenicima omogućeno pohađanje nastave u jednosmjenskom radu i korištenje produženog boravka u školi. Također, prošireni su kapaciteti dječjeg vrtića, gdje je više od 400 djece dobilo priliku boravka. Proširenje dječjeg vrtića, koje se namjerava nastaviti i u narednom razdoblju, zbog smanjena financijskih sredstava u sljedeće dvije godine upitno je. U istom je razdoblju na području Grada Buzeta izgrađeno 14 dječjih igrališta, uloženo je u izgradnju i obnovu društvenih domova, izgrađene su nove nerazvrstane ceste, kanalizacijske cijevi, javna
rasvjeta i niz drugih aktivnosti koji su standard na selu približili gradskim uvjetima života. Izgrađen je Dom za starije i nemoćne osobe, čiju uslugu je dosad koristilo više od 250 korisnika, a njih preko 200 s područja Općina Lanišće, Oprtalj i Grada Buzeta bilo je uključeno u program Pomoć u kući. Uz potporu Grada Buzeta ostvareni su novi programi i modernizirana stručna nastava, što je dovelo do povećanja broja učenika za 30 posto. Osim navedenih, i ostali željeni projekti bit će zaustavljeni ili usporeni jer će se financijska pomoć za njihovu realizaciju morati pronaći u nekim drugim izvorima, rekla je Blagonić.
Prema obavljenoj reviziji Državnog ureda za reviziju iz listopada ove godine o osnivanju i ulaganju u opremanje i razvoj poduzetničkih zona, Buzet je na trećem mjestu po ulaganjima u Istarskoj županiji. Također, Buzet je grad sa samo tri posto nezaposlenih, čemu su pridonijela i proračunska sredstva jer je putem mjera aktivnog zapošljavanja ostvareno zapošljavanje za oko 80 sugrađana.
- Najznačajnijim dosegom Grada Buzeta smatramo činjenicu da je, prema Popisu stanovništva 2011. godine, po prvi puta zabilježen pozitivan rast stanovništva, što je zaustavilo iseljavanje ljudi, prvenstveno iz ruralnih dijelova Buzeštine, navela je dogradonačelnica Pernić.